![](https://www.goitem.co.il/wp-content/uploads/2020/05/%D7%98%D7%A7%D7%A1-%D7%96%D7%99%D7%9B%D7%A8%D7%95%D7%9F-%D7%9C%D7%97%D7%9C%D7%9C%D7%99-%D7%97%D7%98%D7%99%D7%91%D7%AA-%D7%92%D7%91%D7%A2%D7%AA%D7%99-%D7%A2%D7%9C-%D7%92%D7%91%D7%A2%D7%94-69-%D7%9E%D7%90%D7%99-2020.-%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9D-%D7%A9%D7%99%D7%A8%D7%9F-%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91%D7%99-%D7%A2%D7%99%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%AA-%D7%97%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%9F-2-1024x576-1.jpg)
זוכרים את הנופלים על הגבעה
אתמול התקיים טקס זיכרון לזכר חללי חטיבת גבעתי, בהם תושבי חולון, שנהרגו על גבעה 69 במלחמת העצמאות
טקס זיכרון לזכר חללי חטיבת גבעתי, בהם תושבי חולון, שנהרגו על גבעה 69 במלחמת העצמאות, התקיים אתמול, בסמוך ליישוב ניצנים, וזאת לאחר שנים רבות שבהן לא התקיים. בקרב על גבעה 69 נפלו 20 חללים: שלושה תושבי חולון, חמישה עולים חדשים ו-12 תושבי תל-אביב והסביבה. הטקס, לזכרם של חיילי פלוגה ב' מגדוד 51 של גבעתי, התקיים ביוזמת יעקב איילון, חייל הפלוגה שהשתתף בקרב, ויצא לפועל הודות לאלימור פריד, מנהלת בית ספר שדה שקמים, ולבנות ובני שנת שירות של בית הספר. את חולון ייצגו בטקס ד"ר מיכה נצר, מרצה לתולדות חולון ולוחם לשעבר בחטיבה 52 של גבעתי, ושירן יעקבי, מנהלת מחלקת קשרי חוץ בעיריית חולון, שאף הניחו באנדרטה זר אבל בשם עיריית חולון. יצוין, כי עיריית חולון בחרה להנציח לפני שנים רבות את זכר הנופלים בקריאת רחוב "גבעה 69" בעיר.
חטיבת גבעתי הופקדה במלחמת העצמאות על מרחב הדרום מתל-אביב בצפון עד נגבה בדרום, מהים במערב עד גבעות השפלה ממזרח. בחטיבה הוקמו בתחילה ארבעה גדודים: 51, 53 ו-54 מבני תל-אביב וגדוד 52 מבני מושבות הדרום. גדוד 51 מנה בתחילה שלוש פלוגות, אחת מהן הועברה מאוחר יותר לחזית ירושלים והגדוד נותר עם שתי פלוגות – פלוגה אחת של הגדוד, בסיסה בבת-ים, הופקדה על חזית חמש, היא הגזרה שבין חולון ובת-ים לבין יפו, בסיס הפלוגה השנייה היה בגבעת חולון (מחנה 88) והיא הופקדה על השטח שמול הכפר יזור (אזור כיום) וקטע הדרך לירושלים עד בית דגן. עם הפלישה המצרית, בחודשים מאי-יוני 1948, הועבר הגדוד לחזית הדרום עם יתר גדודי גבעתי. המצרים כבשו את קיבוץ ניצנים, שמולו נמצאת גבעה 69 והפיקוד הועבר לידי פלוגה מגדוד 51, שהייתה בראשיתה פלוגה של בני חולון, אך לאחר אבדות במלחמה צורפו אליה אחרים. הצבא המצרי כבש את הגבעה, שלא הייתה ערוכה לקרב, ללא עמדות, תעלות קשר וכל ציוד מגן אחר, והגדוד ספג אבדות רבות. ארבעה חודשים לאחר מכן נסוג הצבא המצרי ממרחב הדרום וגבעה 69 וסביבותיה היו לחלק ממדינת ישראל.
צילום: שירן יעקבי